Cici Bolovan, care a ocupat până acum funcția de inspector adjunct al ISJ Brăila, a fost numită de Ligia Deca la șefia Inspectoratului Școlar Județean Brăila. Președinta organizației de femei PNL Brăila l-a înlocuit pe Cătălin Canciu la conducerea ISJ. Acesta din urmă a pierdut și funcția de președinte al filialei municipale PNL, după rezultatele alegerilor locale din mai 2024. Amintim, Edupedu.ro a scris la mijlocul lunii august că începe Pixiada, sezonul numirilor din pix ale inspectorilor și directorilor de școli.
Cici Bolovan, până în prezent inspector școlar adjunct și președinta organizației femeilor liberale din Brăila, a fost numită șefa Inspectoratului școlar din județul Brăila. Potrivit presei locale, ordinul de ministru ar fi fost semnat săptămâna trecută. Ea îl înlocuiește pe Cătălin Canciu, care este actual simplu membru al PNL.
Acesta a pierdut toate funcțiile din partid după alegerile locale din mai 2024: „Domnul Canciu este un simplu membru. Am văzut la alegerile locale care au fost rezultatele. Normal că eu eram și sunt alături de dumnealui, dar în alte proiecte. În proiectele care țin de partid și de funcțiile pe care le poate oferi partidul e normal să fie o schimbare de cadre”, a spus președintele organizației județene PNL Brăila, Alexandru Popa.
De la începutul lui februarie 2021, Cici Bolovan a ocupat funcția de inspector școlar general adjunct, în cadrul Inspectoratului Școlar Județean Brăila. Ea este și președinta organizației femeilor liberale din Brăila.
Potrivit publicației JurnalBraila.ro când a fost numită inspector adjunct, Cici Bolovan ar fi declarat: ”Nu am fost, nu sunt și nu voi fi membru al niciunui partid politic. Poate doar al unui partid de politici educaționale, cu ghilimelele de rigoare”.
Noua inspectoare școlară Brăila este profesoară de franceză, a predat la Școala Gimnazială ”Anton Pann” unde a fost și directoare între 2008-2021, când a fost numită inspector șef adjunct.
Potrivit declarației de avere din iunie 2024, de pe site-ul ISJ Brăila, noul inspector șef câștiga anual 118.412 lei din funcția de inspector adjunct, peste 20 de mii de lei pentru funcția de expert în cercetare date statistice fiind angajată la Casa Corpului Didactic Brăila și peste 15 mii de lei pe an ca profesor de limba franceză la Școala Gimnazială Anton Pann.
![](https://cdn.edupedu.ro/wp-content/uploads/2024/08/Cici-Bolovan-declaratie-de-avere-80x33.png)
Informații de context
În funcția de șef al ISJ Brăila a fost numită Cici Bolovan în locul lui Cătălin Canciu, membru PNL care a și candidat la primăria orașului Brăila la alegerile locale din 2024, dar nu a câștigat un mandat.
Numirea noului șef la ISJ Brăila vine în contextul în care Edupedu.ro a scris că sezonul numirilor din pix în funcțiile de inspectori generali, inspectori generali adjuncți, inspectori școlari pe discipline și directori și directori adjuncți de școli a început. Inspectoratele școlare (ISJ) au transmis școlilor încă de acum câteva săptămâni modele de declarații prin care „candidații” la „concursul” de dosare sunt de acord să fie detașați în funcții de inspectori sau directori, conform mai multor documente publicate de ISJ-urile din țară.
La fel, inspectorii generali și generali adjuncți vor fi numiți din pix de ministrul Educației. Actualul ministru este Ligia Deca, om politic – a anunțat că s-a înscris în PNL pe 19 iunie 2023, în aceeași zi în care a semnat închiderea grevei generale a profesorilor, cu liderii de sindicate.
Numirile sunt toate politice sau făcute de politicieni. Asta arată și cea mai recentă analiză Edupedu.ro din preajma alegerilor locale, când cel puțin 31 din cei 42 de inspectori școlari generali au candidat drept consilieri locali, consilieri județeni sau chiar primari din partea PSD, PNL și UDMR.
- Inspectorul școlar general este numit de ministru, om politic, iar șefii de inspectorate școlare sunt la rândul lor oameni politici – membri în organizațiile locale sau județene PSD, PNL sau UDMR. Ei numesc inspectorii din subordine și, mai apoi, directorii de școli. Toți directorii numiți sunt astfel la mâna inspectorilor politici. Numirile de inspectori de școli și de directori au loc și cu 3 luni înainte de alegerile parlamentare și prezidențiale, stabilite pe 24 noiembrie – 8 decembrie.
Termenul de numire este de un an școlar, iar potrivit deciziilor consultate de Edupedu.ro, cei numiți pot fi oricând schimbați din pix. Niciunul din posturile care sunt la mâna ministrului, respectiv la mâna inspectorului școlar general, nu este stabilit pe criterii de competență, respectiv meritocrație, și prin concurs.
Toți cei numiți de politicieni din pix sunt „detașați în interesul învățământului” câte un an: sunt în funcție, prin numire, „până la organizarea concursului, dar nu mai târziu de sfârșitul anului școlar”, după cum scrie în deciziile de numire. Asta în condițiile în care inspectorii școlari ar fi trebuit să fie pe posturi în urma promovării unor concursuri, dar Ministerul Educației refuză din 2021 încoace să le organizeze.
Este vorba despre 42 de inspectori școlari generali, circa 130 de inspectori școlari generali adjuncți și peste 1.000 de inspectori școlari (calculat la o medie de 25 de inspectori școlari de specialitate într-un inspectorat școlar județean / cel al Municipiului București).
Un raport publicat în martie 2023 de Ministerul Educației, instituție care refuză de doi ani să organizeze concursuri, așa cum îi cere legea, arată că toate funcțiile de conducere din inspectoratele școlare și casele corpului didactic sunt ocupate politic, prin detașare. Peste 1.700 de directori de școli sunt puși tot politic – detalii aici.
Toate posturile din actualele inspectorate școlare ar fi trebuit scoase la concurs în acest an, conform unui proiect de ordin de ministru al Educației pus în consultare publică în august 2023, în care apare calendarul ordinelor cu regulamentele de concurs. Viitorii șefi de direcții județene de învățământ preuniversitar (DJIP) pe noua lege a educației, dar și ceilalți inspectori școlari de specialitate ar fi trebuit să susțină un concurs ale cărui reguli trebuie stabilite prin metodologie până cel târziu 1 februarie 2024, propunea Ministerul Educației. Acest lucru nu s-a întâmplat până în ziua de azi, cu 2 săptămâni înainte de alegerile locale, într-un an electoral cu 4 seturi de alegeri.