Ministerul Educației, Ligia Deca, a declarat că „se va merge pe trei scenarii de grile, una dintre aceste grile fiind cea lucrată deja la Ministerul Educației, împreună cu federațiile sindicale, la sfârșitul anului trecut, începutul acestui an”. Aceasta a precizat că s-a discutat, în linii mari, despre „o echivalență cu anumite poziții din grila de la sănătate”.
„Am agreat că în circa 10 zile aceste echipe tehnice vor veni cu variantele. Și domnul ministru Budăi a anunțat ieri că aceste variante vor fi transmise pentru evaluarea impactului, ca apoi ele să intre în discuția politică cu liderii coaliției și cu celelalte ministere, care trebuie să spună în ce măsură, mă rog, variantele sunt sustenabile din punct de vedere financiar”, a spus Deca.
Întrebare: Știm că ați avut, în aceste zile, întâlniri cu cei trei reprezentanți ai sindicatelor și că s-a discutat inclusiv despre această lege a salarizării unitare: un prim draft, pentru că știm că trebuie să fie gata până pe 15 iulie și nu a mai rămas foarte mult timp până atunci. Ne puteți spune o concluzie a ultimei întâlniri pe care ați avut-o, când veți relua discuțiile cu aceștia și dacă ne încadrăm în termen?
Ligia Deca: Ieri a fost organizată la Ministerul Muncii o întâlnire cu liderii federațiilor sindicale, așa cum am agreat, s-a discutat calendarul de lucru, formatul, urmează ca fiecare sindicat să-și desemneze o echipă tehnică care, alături de reprezentanții Ministerului Muncii și ai Ministerului Educației, să lucreze concret. S-a agreat că se va merge pe trei scenarii de grile, una dintre aceste grile fiind cea lucrată deja la Ministerul Educației, împreună cu federațiile sindicale, la sfârșitul anului trecut, începutul acestui an. Am agreat că în circa 10 zile aceste echipe tehnice vor veni cu variantele. Și domnul ministru Budăi a anunțat ieri că aceste variante vor fi transmise pentru o evaluare a impactului, ca apoi ele să intre în discuția politică cu liderii coaliției și cu celelalte ministere, care trebuie să spună în ce măsură, mă rog, variantele sunt sustenabile din punct de vedere financiar. Mă bucur însă că am ajuns în această etapă.
Ca principiu, așa cum ordonanța de urgență 57 statuează, se pleacă de la salariul debutantului sau asistentului universitar egal cu salariul mediu brut pe economie și nu vor fi afectate alte creșteri procentuale ale salariilor care sunt deja prevăzute în lege. Și aici mă refer, de exemplu, la gradația de merit sau la sporul de dirigenție ș.a.m.d.
Întrebare: Care este feedbackul sindicaliștilor până acum? Sunt mulțumiți?
Ligia Deca: Până acum am agreat, mai degrabă, principii generale și calendar. Sigur că da, ei susțin o salarizare cât mai motivantă pentru cadrele didactice, așa cum facem și noi. Ceea ce trebuie să stabilim este modul în care acest nou sistem de salarizare din învățământ reușește să fie și sustenabil din punct de vedere financiar.
Întrebare: Spuneați că există trei tipuri de grile. Voiam să ne explicați puțin diferențele. Toate iau în calcul acest salariu al debutatului, care va fi mediu pe economie?
Ligia Deca: Da, absolut toate variantele de lucru pleacă de la principiul conform căruia salariul debutatului (este – n.red) egal cu salariul mediu brut pe economie. Ceea ce s-a luat în calcul, apropo de diferențierea celor trei variante, este creșterea pe diferite niveluri corespunzătoare funcțiilor didactice, vechimii ș.a.m.d. Deci sunt chestiuni care țin de proiectarea coeficienților pe grila aferentă personalului din învățământ, diferit, sigur că da, în funcție de tipul de personal personal didactic, didactic auxiliar și nedidactic.
Întrebare: Ca să înțelegem mai bine, practic, salariul debutatului, care este mediu pe economie, devine coeficient și în funcție de acesta se calculează toate celelalte salarii.
Ligia Deca: Da, devine bază, devine cel mai mic salariu brut pe care o persoană care este angajată în învățământ îl poate câștiga.
Întrebare: Care este cel mai mare salariu, potrivit celor trei grile?
Ligia Deca: Au existat discuții pe această temă. A rămas ca, în analiza celor trei scenarii, să fie stabilit acest salariu. S-a discutat, în linii mari, despre o echivalență cu anumite poziții din grila de la sănătate.
Întrebare: Această echivalență cum ar putea să arate, adică un profesor ar putea să fie plătit cât un medic, de exemplu, după 25 de ani de carieră?
Ligia Deca: Cam aceasta a fost discuția – un profesor cu peste 25 de ani vechime, gradul I, să aibă o echivalență cu o funcție din contextul grilei de la sănătate, cu un anumit tip de medic. Vă rog să îmi permiteți să nu intru în detalii, pentru că a rămas o chestiune care va fi analizată de către grupurile tehnice și va face parte dintre cele trei variante.
Informații de context
Conform Ordonanței de urgență nr 57/2023, Guvernul trebuie să crească salariile de bază din Învățământ cu 1.300 de lei brut din luna iunie pentru cadrele didactice și didactice auxiliare și cu 400 de lei brut pentru personalul nedidactic.
De asemenea, ordonanța prevede că, de la 1 ianuarie, salariul debutantului va fi cât cel mediu pe economie, precum și creșterea salarială de 50% din diferența între salariile actuale și cele din grila nouă.
„Art. III – (2) Grila de salarizare aplicabilă sistemului național de învățământ începând cu 1 ianuarie 2024 se stabilește pornind de la salariul mediu brut pe economie, utilizat la fundamentarea bugetului asigurărilor sociale de stat pentru anul 2023 pentru profesori debutanți/asistenți universitari.
(3) Personalul didactic, personalul didactic auxiliar și personalul nedidactic din sistemul de învățământ de stat beneficiază, începând cu 1 ianuarie 2024, de 50% din diferența stabilită între salariul de bază aflat în plată și salariul de bază stabilit prin grila de salarizare în vigoare la 1 ianuarie 2024.”